FOTO: Freepik
Finanšu izlūkošanas dienests (FID) izstrādājis un publicējis virtuālo valūtu noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas, terorisma un proliferācijas finansēšanas risku novērtējumu. Tajā analizētas globālās tendences virtuālās valūtas nozarē, situācija Latvijā, normatīvais regulējums un noteikti riska indikatori.
Risku novērtējuma mērķis ir veicināt atbildīgo valsts iestāžu, Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas likuma subjektu un citu ieinteresēto personu izpratni par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas (NILL), terorisma (TF) un proliferācijas finansēšanas (PF) riskiem, kas saistīti ar virtuālajām valūtām un virtuālo valūtu pakalpojumu sniedzējiem, norāda FID.
Pēdējos gados īpašu aktualitāti ir ieguvusi konkrēta “jaunā tehnoloģija” – virtuālā valūta. Jautājums par virtuālo valūtu izmantošanu turpina saglabāt savu aktualitāti gan starptautiskā, gan nacionālā mērogā.
Virtuālās valūtas un virtuālo valūtu pakalpojumu sniedzēji var tikt izmantoti visās NILL stadijās – izvietošanā, noslāņošanā un integrācijā –, norāda FID. Tāpat virtuālās valūtas un virtuālo valūtu pakalpojumu sniedzēji var tikt izmantoti jebkāda noziedzīga nodarījuma rezultātā iegūtu līdzekļu legalizācijai, t. sk., kas Nacionālajā noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas, terorisma un proliferācijas finansēšanas risku novērtējuma ziņojumā par 2017.—2019. gadu identificēti kā tādi, kas rada būtiskākos nacionālā līmeņa NILL draudus:
Reģistrēto virtuālo valūtu pakalpojumu sniedzēju skaits, kas praksē sniedz virtuālās valūtas pakalpojumus, Latvijā nepārsniedz piecus subjektus. Salīdzinot tikai reģionālā, Baltijas valstu līmenī, Latvijā reģistrēto virtuālo valūtu pakalpojumu sniedzēju skaits ir ļoti zems.
Latvijā reģistrēto virtuālo valūtu pakalpojumu sniedzēju NILL/TF/PF riski ir salīdzinoši zemi, jo reģistrēto virtuālo valūtu pakalpojumu sniedzēju saimnieciskās darbības rādītāji ir zemi, tiem ir izveidotas NILL/TF/PF novēršanas iekšējās kontroles sistēmas, tie ir pakļauti konstantai Valsts ieņēmumu dienesta (VID) uzraudzībai no NILL/TF/PF novēršanas aspekta un tie sniedz pakalpojumus tikai klātienē un fiziskām personām.
2019. un 2020. gadā FID nav saņēmis nevienu ziņojumu par aizdomīgu darījumu no Latvijā vai ārvalstīs reģistrētiem virtuālo valūtu pakalpojumu sniedzējiem.
Savukārt par aizdomām attiecībā uz TF šajos divos gados ir saņemts viens ziņojums.
FID 2019. un 2020. gadā tika saņemts viens ziņojums, izmantojot virtuālās valūtas. Kopumā Latvijā nav identificēti izteikti ar virtuālo valūtu izmantošanu saistīti TF riski.
FID akcentē, ka no virtuālo valūtu pakalpojumu sniedzēju viedokļa Latvijā augstākos NILL/TF/PF riskus rada:
Latvijā, tāpat kā starptautiski, virtuālo valūtu NILL un TF risku kontekstā galvenās tendences ir virtuālo valūtu pakalpojumu sniedzēji ar vājām vai neeksistējošām NILL/TF/PF novēršanas prasībām, kā arī anonimitāti pastiprinošas metodes un rīki.
Latvijas normatīvie akti neparedz licences saņemšanu kā priekšnosacījumu, lai persona varētu sniegt virtuālo valūtu pakalpojumus. Latvijā reģistrētie virtuālo valūtu pakalpojumu sniedzēji šo apstākli vērtē negatīvi, jo licences neesamība ir apgrūtinošs faktors pakalpojumu sniegšanā. Pēc FID ieskatiem, vajadzētu paredzēt licences saņemšanu kā priekšnosacījumu virtuālās valūtas pakalpojumu sniegšanai Latvijā, nosakot skaidras prasības un pārbaudes procesu.
Būtu jānosaka arī prasības ārvalstīs reģistrētu virtuālo valūtu pakalpojumu sniedzēju darbībai Latvijā (vismaz attiecībā uz Latvijā spēkā esošo normatīvo aktu ievērošanu NILL/TF/PF novēršanas jomā), kā arī jāparedz tiesības kompetentajām institūcijām ierobežot tādu ārvalstīs reģistrēto virtuālo valūtu pakalpojumu sniedzēju darbību Latvijā, kuri nepilda noteiktās prasības.
LV portāls ir rakstījis, ka Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas (NILLTPFN) likuma 3. panta pirmās daļas 11. punkts noteic, ka no 2019. gada 1. jūlija virtuālās valūtas pakalpojumu sniedzēji ir šī likuma subjekti un tos uzrauga VID.
FID riska novērtējumā akcentē, ka starptautiskā līmenī par virtuālo valūtu pakalpojumu sniedzēju uzraudzības institūciju valstis galvenokārt nosaka finanšu tirgus uzraugu. Latvijas likumdevēja lēmums par virtuālo valūtu pakalpojumu sniedzēju uzraudzības un kontroles institūciju noteikt VID nav nepareizs, neņemot vērā to, ka NILL/TF/PF novēršanas prasību izpildē VID galvenokārt uzrauga nefinanšu sektora novēršanas likuma subjektus, norāda FID.
Tomēr, ja nākotnē virtuālo valūtu pakalpojumu sniegšanai tiks piemērotas tradicionālajiem finanšu pakalpojumiem līdzīgas prasības (ne tikai NILL/TF/PF novēršanas kontekstā), būtu lietderīgi apsvērt virtuālo valūtu pakalpojumu sniedzēju uzraudzības un kontroles institūcijas maiņu, par virtuālo valūtu pakalpojumu sniedzēju uzraudzības un kontroles institūciju nosakot FKTK.
FID materiāls tapis sadarbībā ar Finanšu ministrijas, VID, Valsts policijas Ekonomisko noziegumu apkarošanas pārvaldes un Finanšu un kapitāla tirgus komisijas ekspertiem un ir pieejams šeit.
Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas, terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas (NILLTPFN) sistēma
Nacionālais NILLTPF risku novērtēšanas ziņojums par 2020.–2022. gadu (NRA 2023)
NILLTPFN pasākumu plāns 2024.–2026. gadam (spēkā no 02.05.2024)
12 rīcības virzieni:
1. Riski, politika un koordinācija
2. Starptautiskā sadarbība
3. Finanšu sektors
4. Nefinanšu sektors
5. Juridiskās personas un veidojumi
6. Finanšu izlūkošana
7. Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas izmeklēšana un kriminālvajāšana
8. Konfiskācija
9. Terorisma finansēšanas izmeklēšana un kriminālvajāšana
10. Terorisma finansēšanas preventīvie pasākumi un finanšu sankcijas
11. Proliferācijas finansēšanas finanšu sankcijas
12. Starptautiskās un nacionālās sankcijas
ĪSUMĀ
Finanšu noziegumi un noziedzīgi iegūtu līdzekļu atrašanās civiltiesiskajā apritē ne tikai ļauj noziedzniekiem gūt labumu no izdarītajiem noziedzīgajiem nodarījumiem, bet kropļo tirgu un likumīgu uzņēmējdarbību, apdraud nacionālo un starptautisko drošību, kā arī valsts starptautisko reputāciju.
Eiropas Padomes noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas ekspertu komiteja “Moneyval” 2018. gada 23. augustā publicēja 5. kārtas ziņojumu, kurā novērtēti Latvijā īstenotie NILLTFN pasākumi. No 11 vērtētajām jomām astoņās rādītājs tika novērtēts kā viduvējs, bet divās – zems.
Atbilstoši “Moneyval” novērtēšanas procedūras noteikumiem Latvijai tika piemērota pastiprināta uzraudzība.