Salīdzinājumā ar 2023. gada maiju ārējās tirdzniecības bilance uzlabojās, eksportam kopējā ārējās tirdzniecības apjomā palielinoties no 42,9 % līdz 46,3 %. Jāņem vērā, ka preču ārējās tirdzniecības dati tiek atspoguļoti faktiskajās cenās un aprēķināti, ņemot vērā preču vērtību eiro nevis to fizisko daudzumu.
Šā gada piecos mēnešos Latvijas ārējās tirdzniecības apgrozījums faktiskajās cenās sasniedza 16,47 miljardus eiro – par 1,63 miljardiem eiro jeb 9 % mazāk nekā 2023. gada atbilstošajā periodā. Eksporta vērtība veidoja 7,74 miljardus eiro (samazinājums par 479,5 milj. eiro jeb 5,8 %), bet importa – 8,73 miljardus eiro (samazinājums par 1 149,3 milj. eiro jeb 11,6 %).
Dati par 2023. gada oktobri, novembri un 2024. gada februāri precizēti.
Atbilstoši kalendāri un sezonāli koriģētiem datiem 2024. gada maijā salīdzinājumā ar 2023. gada maiju eksporta vērtība faktiskajās cenās bija par 5,4 % mazāka, bet importa – par 15,7 %. Salīdzinot ar mēnesi iepriekš, eksporta vērtība palielinājās par 4,8 %, bet importa vērtība samazinājās par 3 %.
Svarīgākās izmaiņas eksportā 2024. gada maijā, salīdzinot ar 2023. gada maiju:
- minerālproduktu eksports lielāks par 19,8 milj. eiro jeb 21,3 %;
- koka un tā izstrādājumu; kokogles eksports lielāks par 17,7 milj. eiro jeb 7,1 %;
- augu valsts produktu eksports mazāks par 31,3 milj. eiro jeb 31,2 %;
- satiksmes līdzekļu un to aprīkojuma eksports mazāks par 17,5 milj. eiro jeb 16,8 %;
- mehānismu, mehānisko ierīču un elektroiekārtu eksports mazāks par 8,7 milj. eiro jeb 3,4 %.
2024. gada maijā, salīdzinot ar iepriekšējā gada atbilstošo periodu, vērojams importa samazinājums visās svarīgākajās preču grupās:
- satiksmes līdzekļu un to aprīkojuma imports mazāks par 142 milj. eiro jeb 44,4 %;
- minerālproduktu imports mazāks par 61,7 milj. eiro jeb 23,4 %;
- mehānismu, mehānisko ierīču un elektroiekārtu imports mazāks par 40,9 milj. eiro jeb 11 %;
- augu valsts produktu imports mazāks par 20,1 milj. eiro jeb 20,6 %;
- pārtikas rūpniecības ražojumu imports mazāks par 18,9 milj. eiro jeb 9,3 %.
Maijā svarīgākie eksporta partneri bija Lietuva (19,3 % no eksporta kopapjoma), Igaunija (12,5 %), Vācija (6,7 %) un Zviedrija (5,9 %). Nozīmīgākie importa partneri – Lietuva (19,8 % no importa kopapjoma), Vācija (10,9 %), Polija (10,7 %) un Igaunija (8,6 %).
Minerālā kurināmā, naftas un tās pārstrādes produktu eksporta pieaugumu 2024. gada maijā salīdzinājumā ar 2023. gada maiju visvairāk ietekmēja dabasgāzes gāzveida stāvoklī eksporta pieaugums par 7,4 milj. eiro jeb 51 %. Sauszemes transporta līdzekļu, to daļu eksporta samazinājumu visvairāk ietekmēja vieglo automobiļu eksporta samazinājums par 16,9 milj. eiro jeb 43,2 %.
Svarīgākās preces Latvijas eksportā 2024. gada maijā
(faktiskajās cenās)
Tūkst. eiro |
% no kopapjoma |
Pārmaiņas % pret |
|||
2023. g. maiju |
2024. g. aprīli |
iepriekšējo 12 mēnešu vidējo |
|||
Pavisam |
1 520 064 |
100 |
-1,3 |
3,4 |
-1,9 |
268 821 |
17,7 |
7,1 |
10,5 |
15,0 |
|
158 584 |
10,4 |
-1,2 |
0,2 |
-3,5 |
|
102 965 |
6,8 |
26,5 |
6,1 |
4,3 |
|
84 500 |
5,6 |
-7,5 |
5,0 |
0,6 |
|
75 472 |
5,0 |
-14,4 |
2,9 |
-3,1 |
|
67 350 |
4,4 |
-1,1 |
12,5 |
4,1 |
|
52 386 |
3,4 |
8,0 |
19,3 |
-3,7 |
|
50 314 |
3,3 |
-4,6 |
2,1 |
3,1 |
|
42 886 |
2,8 |
6,5 |
7,5 |
7,6 |
|
39 281 |
2,6 |
1,8 |
1,7 |
9,7 |
Sauszemes transporta līdzekļu, to daļu importa samazinājumu 2024. gada maijā salīdzinājumā ar 2023. gada maiju visvairāk ietekmēja vieglo automobiļu importa samazinājums par 47 milj. eiro jeb 41,8 %, savukārt minerālā kurināmā, naftas un tās pārstrādes produktu – dabasgāzes gāzveida stāvoklī importa samazinājums par 64,4 milj. eiro jeb 63,1 %.
Svarīgākās preces Latvijas importā 2024. gada maijā
(faktiskajās cenās)
Tūkst. eiro |
% no kopapjoma |
Pārmaiņas % pret |
|||
2023. g. maiju |
2024. g. aprīli |
iepriekšējo 12 mēnešu vidējo |
|||
Pavisam |
1 765 557 |
100 |
-13,8 |
-1,6 |
-6,0 |
192 587 |
10,9 |
-24,5 |
40,2 |
-1,6 |
|
186 982 |
10,6 |
-4,6 |
-2,0 |
-5,0 |
|
156 075 |
8,8 |
-28,4 |
0,5 |
-4,3 |
|
144 634 |
8,2 |
-18,0 |
-1,6 |
-8,3 |
|
73 218 |
4,1 |
-3,1 |
-9,7 |
-8,1 |
|
73 153 |
4,1 |
-2,6 |
1,9 |
9,9 |
|
61 094 |
3,5 |
-19,2 |
-19,1 |
-6,3 |
|
50 936 |
2,9 |
0,1 |
10,4 |
14,2 |
|
50 298 |
2,8 |
-6,7 |
5,7 |
16,3 |
|
42 235 |
2,4 |
-5,4 |
-0,7 |
1,8 |
2024. gada maijā Latvijas ārējās tirdzniecības bilance bija pozitīva ar 112 partnervalstīm, preču eksporta vērtībai pārsniedzot importa vērtību. Negatīva tā bija tirdzniecībā ar 53 valstīm.
2024. gada maijā salīdzinājumā ar 2023. gada maiju Eiropas Savienības valstu īpatsvars kopējā eksporta vērtībā palielinājās par 1,3 procentpunktiem, savukārt kopējā importa vērtībā – par 1,8 procentpunktiem. NVS valstu īpatsvars eksportā samazinājās par 0,6 procentpunktiem, bet importā – par 0,4 procentpunktiem.
Latvijas ārējā tirdzniecība sadalījumā pa valstu grupām 2024. gada maijā
(faktiskajās cenās)
|
Eksports |
Imports |
||||
milj. eiro |
% no kopapjoma |
pārmaiņas % pret 2023. g. maiju |
milj. eiro |
% no kopapjoma |
pārmaiņas % pret 2023. g. maiju |
|
Pavisam |
1 520,1 |
100 |
-1,3 |
1 765,6 |
100 |
-13,8 |
Eiropas Savienības valstis |
1 107,2 |
72,8 |
0,6 |
1 442,4 |
81,7 |
-11,8 |
eirozonas valstis |
825,1 |
54,3 |
-0,4 |
1 102,3 |
62,4 |
-14,0 |
NVS valstis |
121,4 |
8,0 |
-8,0 |
62,0 |
3,5 |
-23,1 |
pārējās valstis |
291,5 |
19,2 |
-5,0 |
261,2 |
14,8 |
-21,2 |
2024. gada maijā, salīdzinot ar 2023. gada maiju, eksports uz Krievijas Federāciju samazinājās par 5 % un veidoja 84,7 milj. eiro. Samazinājumu visvairāk ietekmēja mehānismu, mehānisko ierīču eksporta kritums par 5,5 milj. eiro jeb 64,6 %. Imports šajā periodā no Krievijas Federācijas samazinājās par 33,4 % un veidoja 31,6 milj. eiro. Samazinājumu galvenokārt ietekmēja augu valsts produktu importa kritums par 13,5 milj. eiro jeb 97,6 %.
Eksports uz Ukrainu samazinājās par 35 % un bija 17,9 milj. eiro. Samazinājumu galvenokārt ietekmēja minerālproduktu eksporta kritums par 2,5 milj. eiro jeb 61,8 %. Imports no Ukrainas pieauga par 13,6 % un bija 26,3 milj. eiro. Pieaugumu galvenokārt ietekmēja ķīmiskās rūpniecības un tās saskarnozaru ražojumu importa kāpums par 2,7 milj. eiro jeb 65,6 %.
Eksports uz Baltkrieviju samazinājās par 7,8 % un bija 13,6 milj. eiro. Samazinājumu galvenokārt ietekmēja tekstilmateriālu un tekstilizstrādājumu eksporta kritums par 2,3 milj. eiro jeb 70,4 %. Imports no Baltkrievijas palielinājās par 8,1 % un bija 16,4 milj. eiro. Importa pieaugumu no Baltkrievijas visvairāk ietekmēja plastmasas, kaučuka un to izstrādājumu importa pieaugums par 1 milj. eiro jeb 59,1 %.
Latvijas ārējā tirdzniecība ar Baltkrieviju, Krievijas Federāciju un Ukrainu 2024. gada maijā
(faktiskajās cenās)
|
Eksports |
Imports |
||||||
tūkst. eiro |
% no kopapjoma |
pārmaiņas % pret |
tūkst. eiro |
% no kopapjoma |
pārmaiņas % pret |
|||
2023. g. maiju |
2024. g. aprīli |
2023. g. maiju |
2024. g. aprīli |
|||||
Pavisam |
1 520 064 |
100 |
-1,3 |
3,4 |
1 765 557 |
100 |
-13,8 |
-1,6 |
Baltkrievija |
13 608 |
0,9 |
-7,8 |
24,2 |
16 431 |
0,9 |
8,1 |
30,2 |
Krievijas Federācija |
84 724 |
5,6 |
-5,0 |
21,4 |
31 630 |
1,8 |
-33,4 |
-16,7 |
Ukraina |
17 884 |
1,2 |
-35,0 |
-13,7 |
26 317 |
1,5 |
13,6 |
0,7 |
Plašāka informācija par Latvijas ārējo tirdzniecību mēnešu un ceturkšņu griezumā sadalījumā pa valstu grupām un preču nodaļām pieejama oficiālās statistikas portāla sadaļā “Ārējā tirdzniecība” un eksporta un importa datu analīzes rīkā.
Metodoloģiskā informācija:
Sākot ar datiem par 2024. gadu, Latvijas eksportā ieskaita datus par uzņēmumiem, kuri eksportējuši preces no Latvijas uz trešajām valstīm caur citām ES dalībvalstīm, tajās noformējot eksporta muitas deklarācijas preču izvedumam uz trešajām valstīm. 2024. gada maijā šo darījumu vērtība bija 7,1 milj. eiro jeb 0,5 % no kopējā eksporta.
Preces ārējā tirdzniecībā tiek ieskaitītas, ņemot vērā preču fizisko kustību. Lai gan komerciāls elektroenerģijas imports no Krievijas Federācijas ir pārtraukts, CSP elektroenerģijas importa un eksporta uzskaitei izmanto pārvades sistēmas operatora ikmēneša informāciju par elektroenerģijas fiziskās plūsmas pārvadi pāri Latvijas robežai, ieskaitot transportēto caur Latviju, izteiktu MWh. Elektroenerģijas fiziskās plūsmas vērtības aprēķiniem eiro tiek izmantota elektroenerģijas biržas “Nord Pool AS” norādītā mēneša vidējā cena.